Universitatea Babeş-Bolyai Cluj-Napoca
Facultatea de Matematică şi Informatică
Ciclul de studii: Licenţă
Domeniul: Calculatoare şi tehnologia informaţiei
Programul de studii: Ingineria informatiei - in limba maghiara
Limba de predare: Maghiară

SYLLABUS

I. Általános adatok
Kód	Tantárgy neve	
MIA0001	Informatikatörténet	

Félév	Órák: C+S+L+P	Kategória	Típus	
6	1+0+0+0	kiegészítő	választható	

II. Főállásban az  Egyetem  oktatói
Név	Tudományos	Oktatói	Tanszék	Tevékenység	
	fokozat	státus		E	Sz	L	
IONESCU Clara	Dr. 	Lect.	Társult	*			

Társult oktatók
Név	Tudományos	Intézmény	Állás	Tevékenység 	
	fokozat		típusa	E	Sz	L	

III. A tantárgy célkitűzései
Az informatika kialakulásának és fejlődésének felidézése, az alapvető informatikai kultúra fontosabb eredményeinek számbavételével. 
Az informatika fejlődése a kulturális és történeti háttér felvázolásával. 
A legfontosabb számítástechnikai és operációs rendszerek megismertetése.
A számítógépes feldolgozás fejlődésének megismerése és elsajátítása.
A világszintű eredmények számbavétele az informatika terén és az elért eredmények jelentőségének értékelése.	

IV. A tantárgy tartalma
•	Az adatok tárolásának kezdeti formái.
•	Az első számolóeszközök az emberiség történetében (B. Pascal, Leibnitz).
•	Algoritmusok az ókorban és a középkorban (Euklidész, Eratosztenész, al Kvorizmi stb.).
•	Az első automatikus számológépek (Babbage, Hollerith).
•	A programozás kezdetei (Ada Byron, Jackard).
•	Matematikai modellek az informatikában: Turing-gép, formális nyelvek 
•	A hardver fejlődésének fontos állomásai: tranzisztor, integrált áramkörök, mikroszámítógépek és szuperszámítógépek.
•	Operációs rendszerek története
•	Assembly-nyelvek megjelenése és jelentősége 
•	A fejlett programozási nyelvek és fordítóprogramok megjelenése.
•	A számítógépek generációi.
•	Programozási nyelvek generációi.
•	Kommunikáció és Internet. Megjelenés, szerkezet, nyitott rendszerek; a Web világa.
•	Grafikus interfészek: WINDOWS és X-WINDOW
•	Számítógépek az emberi tevékenységek különböző területein.
•	Programozási módszerek fejlődése. Paradigmák. A strukturált programozás története. Az objektum-orientált paradigma stb.
•	Az informatika ismeretkörei ma és fejlődési tendenciák.	

V. Könyvészet
1. Ionescu Klára – Az informatika története, készülő egyetemi jegyzet 
2. Estabrook N. – Teach Yourself the Internet in 24 Hours, E-book Mc Millan Computer programming: http://www.mcp.com
3. ***UNIX Unleashed, E-book Mc Millan Computer programming: http://www.mcp.com
4. History of Unix, http://perso.club-internet.fr/unix/history.html
5. http://www.petyyy.ingyenweb.hu/

VI. Az oktatói tevékenység heti tematikája
(Készül az „Az informatika története” című egyetemi jegyzet)
1. Előadás
1. Az informatika múltja
	1.1. Az adatok tárolásának kezdeti formái
	1.2. Számolás, számírás 
	1.3. Az első számolóeszközök az emberiség történetében (B. Pascal, Leibniz)
	1.4. Algoritmusok az ókorban és a középkorban (Euklidész, Eratosztenész, al Kvarizmi stb.)

2. Előadás
2. Az első automatikus számológépek és a programozás kezdetei 
	2.1. Jacquard automata szövőgépe 
	2.2. A Boole-algebra
	2.3. Hollerith lyukkártyás adatfeldolgozó gépe
	2.4. Charles Babbage és Ada Byron

3. Előadás
3. A XX. sz. elejének eredményei
	3.1. Leonardo Torres Quevedo
	3.2. Konrad Zuse
	3.3. Matematikai modellek az informatikában: Turing-gép
	3.4. Formális nyelvek. Assembly-nyelvek megjelenése és jelentősége

4. Előadás
4. A hardver fejlődésének fontos állomásai
	3.1. Analóg számítógépek a XX. század elején
	3.2. Elektromechanikus (relés) számítógépek
		3.2.1. A Mark I.
	3.3. Az első generációs elektronikus számítógépek
		3.3.1. Colossus, ENIAC, EDVAC, IAS, UNIVAC
	3.4. A második generációs számítógépek
 		3.4.1. Tranzisztoros gépek
		3.4.2. A korszak fontosabb eseményei
		3.4.3. Egy második generációs számítógép jellemzői

5. Előadás 
	3.5. A harmadik generációs számítógépek
 		3.5.1. Integrált áramkörök
		3.5.2. Mikroszámítógépek és szuperszámítógépek
		3.5.3. A korszak fontosabb eseményei
		3.5.4. Mikroprogramozás
		3.5.5. Párhuzamos feldolgozás
		3.5.6. A harmadik generációs számítógépek jellemzői

6. Előadás
	3.6. A negyedik generációs számítógépek
		3.6.1. VLSI integráltságú áramkörök
		3.6.2. A korszak fontosabb eseményei
		3.6.3. Jellemző gépkategóriák az 1980-as évek közepén
		3.6.4. A Cray szuperszámítógép
		3.6.5. Mikroprocesszorok
		3.6.6. A személyi számítógépek megjelenése
	3.7. Az ötödik generációs számítógépek

7. Előadás
4. Az informatika jelene
	4.1. Video kártyák
	4.2. AMD, SiS, Intel
	4.3. Az Intel Centrino mobil technológia
	4.4. Az elképzelhető jövő

8. Előadás
5. Operációs rendszerek története
	5.1. MS-DOS
	5.2. Windows család
	5.3. Unix
	5.4. Linux
	5.5. Más operációs rendszerek 

9. Előadás
6. Fejlett programozási nyelvek és fordítóprogramok megjelenése. 
	6.1. Programozási nyelvek generációi
	6.2. Magas szintű jelölési rendszerek algoritmusok leírására 
	6.3. A rendszerszoftver megjelenése (EDSAC)
	6.4. Az első fordítóprogram és funkciói
	6.5. Értelmezők és fordítók
	6.6. Első programozási nyelvek
	6.7. Nyelvek osztályozása
	6.8. Fejlett programozási nyelvek 

10. Előadás
7. Kommunikáció és hálózatok
	7.1. Hálózatok megjelenése 
	7.2. A hálózat fizikai megvalósítása 
	7.3. Ethernet hálózatnak 
	7.4. A hálózati protokoll
	7.5. A hálózaton használt számítógépek munkamegoszlása

11. Előadás
8. Internet
	8.1. Az Internet megjelenése. Szerkezet
	8.2. Nyitott rendszerek; a Web világa
	8.3. Grafikus interfészek: WINDOWS és X-WINDOW 
	8.4. Számítógépek az emberi tevékenységek különböző területein

12. Előadás
9. Processzorok
	9.1. Történeti áttekintés:
	9.2. Neumann elvű számítógép
	9.3. Adattárolási formák
	9.4. Processzorok általános felépítése
	9.5. Címzési eljárások
	9.6. Utasításvégrehajtás
	9.7. Utasítástípusok
	9.8. Műveletvégrehajtás
	9.9. Tárkezelés
	9.10. Kapcsolatok kezelése

13. Előadás
10. Programozási módszerek fejlődése
	10.1. Paradigmák
	10.2. A strukturált programozás története
	10.3. Az objektum-orientált paradigma 
	10.4. Az informatika ismeretkörei ma és fejlődési tendenciák

14. Előadás
11. Magyarok a számítástechnikában
	11.1. Kempelen Farkas 
	11.2. Jedlik Ányos
	11.3. Nemes Tihamér
	11.4. Kozma László
	11.5. Neumann János 
	11.6. Kemény János
	11.7. Roska Tamás
	11.4. Simonyi Károly	

VII. Alkalmazott didaktikai módszerek
1. Előadások: leírások, magyarázatok, dialógusok, prezentációk.
2. Megbeszélések: viták, elemző és összefoglaló beszélgetések.
3. Egyéni dolgozatok.	

VIII. Értékelés
A félévi kollokvium egy 10 kérdésből álló írásbeli dolgozat formájában zajlik (K).
Minden hallgató készít egy egyéni (házi) dolgozatot a tanár által megszabott témakörben. Ezt legkésőbb a félév utolsó hetében kitűzött határidőig le kell adnia értékelés végett (H). 
A félévi jegy: (K+H)/2.	

IX. Kiegészítő könyvészet
1. Breuer, H. – Informatika (SH atlasz), Springer Hungarica Kiadó kft., Budapest, 1995.
2. Filep L., Bereznai Gy. – A számírás története, Gondolat Kiadó, Budapest, 1982.
3. Paál É., Sütő G. – Szervezés és számítástechnika, Tankönyvkiadó, 1991.
4. Szűcs E. – A számítógép tegnaptól holnapig, Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1987.	

	Dátum,						Előadás felelőse,
	2010-11-25						Dr. IONESCU Clara, adjunktus