Universitatea Babeş-Bolyai Cluj-Napoca
Facultatea de Matematică şi Informatică
Ciclul de studii: Licenţă
Domeniul: Informatică
Programul de studii: Informatică - linia de studiu română
Limba de predare: Română

SYLLABUS

I. Date generale
Codul	Disciplina	
MID0007	Ingineria sistemelor soft	

Semestrul	Ore: C+S+L	Categoria	Statutul	
4	2+1+1	specialitate	obligatorie	

II. Cadre didactice cu norma de bază în Universitate
Numele şi	Titlul	Gradul	Catedra	Tipul activităţii	
prenumele	ştiinţific	didactic		C	S	L	
PÂRV Bazil	Dr. 	Prof.	Limbaje şi Metode de Programare	*			
PETRAŞCU Dragoş	Drd.	Asist.	Limbaje şi Metode de Programare		*		
CZIBULA ISTVAN	Drd.		Limbaje şi Metode de Programare			*	

Cadre didactice asociate
Numele şi	Titlul	Instituţia	Tipul	Tipul activităţii	
prenumele	ştiinţific		postului	C	S	L	

III. Obiectivele disciplinei
La terminarea cursului, studenţii trebuie să posede:
a) cunoştinţe sistematice despre metodologiile de realizare a produselor soft
b) familiarizarea cu conceptele şi preocupările moderne în scrierea softului de aplicaţie
c) cunoştinţe despre tipurile de modele şi instrumentele de modelare folosite în dezvoltarea aplicaţiilor soft
d) motivaţia necesară privind importanţa documentării produselor soft, în toate fazele ciclului de viaţă	

IV. Conţinutul disciplinei
1. Procese soft
2. Dezvoltarea sistemelor soft: principii şi activităţi 
3. Modelarea proceselor şi sistemelor soft
4. Limbajul unificat de modelare (uml)
5. Colectarea, analiza şi specificarea cerinţelor
6. Modelarea în analiză
7. Proiectarea softului : concepte şi modele
8. Proiectarea arhitecturii şi claselor: principii 
9. Proiectarea arhitecturii, datelor şi prelucrărilor
10. Proiectarea componentelor
11. Proiectarea interfeţei cu utilizatorul 
12. Testarea softului: etape şi metode
13. Instalarea si întreţinerea 
14. Planificarea proiectelor soft 	

V. Bibliografie
1. FLAATEN, P.O., MCCUBBREY, D.J., O'RIORDAN, P.D., BURGESS, K.: Foundations of Business Systems, Dryden Press, 1st ed. 1989, 2nd ed. 1997.
 2. FOWLER, M., SCOTT, K.: UML Distilled: A Brief Guide to the Standard Object Modeling Language, Addison-Wesley, 2nd ed., 1999.
 3. IACOBSON, I., BOOCH, G., RUMBAUGH, J.: The Unified Software Development Process, Addison-Wesley, 1999.
 4. MARTIN, R.C.: Agile Software Development: Principles, Patterns, and Practices, Prentice Hall, 2002.
 5. PÂRV, B.: Analiza şi proiectarea sistemelor, Univ. Babeş-Bolyai, CFCID, Facultatea de Matematică şi Informatică, Cluj-Napoca, 2002, 2003, 2004. 
 6. PRESSMAN, R.S.: Software Engineering - A Practitioners Approach, McGraw-Hill, 3rd ed. 1992; 4th ed. 1996, 5th ed. 2001, 6th ed. 2005. 
 7. SCHACH, S.R.: Object-Oriented and Classical Software Engineering, McGraw-Hill, 5th ed., 2002, 6th ed. 2005.
 8. SOMMERVILLE, I.: Software Engineering, Addison-Wesley, 5th ed. 1996, 6th ed. 2000, 7th ed. 2004.	

VI. Tematica activităţilor didactice pe săptămâni
Activităţi de curs: 2 ore săptămânal
Săpt. 1. Probleme organizatorice. Cap. 1.  Ciclul de viaţă al unui program. Ingineria programării: evoluţie, definiţii. Ciclul de viaţă clasic (modelul cascadă). Prototipizarea. Modelul spirală, Boehm. Modelul etapizat (staged). Modelul incremental. Programarea extremă (Extreme Programming, XP)
Săpt. 2. Cap. 2.  Problem solving şi dezvoltarea de soft: asemănări şi deosebiri. Comunicarea: principii şi sarcini generice. Principii şi sarcini generice pentru planificare, modelarea în analiză, modelarea în proiectare, construcţia şi exploatarea.
Săpt. 3. Cap. 3.  Modelarea sistemelor. Domeniul aplicaţiei: procese şi produse. Instrumente folosite în modelarea sistemelor soft.
Săpt. 4. Cap. 4 UML. Prezentare generală. Modelarea cerinţelor. Modelarea claselor. 
Săpt. 5. Lucrarea de control 1. Cap. 4. UML. Modelarea dinamică. Modelarea arhitecturii 
Săpt. 6. Cap. 5.  Procesul de analiză a cerinţelor. Iniţierea analizei cerinţelor. Tehnici de comunicare şi de stabilire a cerinţelor. Structurarea, specificarea și validarea cerinţelor. 
Cap. 6.  Definiţii, metode, elemente, etape. Modelarea cazurilor de utilizare
Săpt. 7. Cap. 6.  Modelarea statică. Modelarea dinamică. Modelarea fluxurilor. 
Cap. 7.  Fundamentele proiectării. Paşii proiectarii 
Săpt. 8. Cap. 7. Concepte de proiectare. Modele de proiectare. 
Cap. 8.  Arhitectură şi dependenţe. Principii de proiectare a claselor. Principii de proiectare a arhitecturii (reutilizarea modulelor, cuplarea modulelor). Şabloane de proiectare arhitecturale  sumar (lectură acasă).
Săpt. 9. Cap. 9.  Proiectarea arhitecturii. Proiectarea datelor. Proiectarea prelucrărilor
Săpt. 10. Cap. 10.  Arhitectura logică a sistemului. Proiectarea dirijată de responsabilităţi. Paşii proiectării OO
Săpt. 11. Lucrarea de control 2. Cap. 11.  Sarcinile proiectării interfeţei cu utilizatorul. Prelucrare manuală, batch şi on-line. Proiectarea documentelor de intrare şi a rapoartelor.
Săpt. 12. Cap. 11. Interacţiunea om-calculator 
Cap. 12.  Verificarea şi validarea. Testarea softului: etape
Săpt. 13. Cap. 12. Metode de testare. Cap. 13.  Impachetarea şi instalarea. Punerea în exploatare şi întreţinerea
Săpt. 14. Cap. 14.  Factorii umani implicaţi în dezvoltarea aplicaţiilor soft. Organizarea procesului de realizare a aplicaţiei soft. Alte activităţi de planificare. Planul proiectului soft

Activităţi de seminar: 2 ore în două săptămâni – 7 seminarii 
S1.   Studiu de caz: analiza cerinţelor (1) - cerinţe generale
         tehnici de comunicare: tehnici de comunicare.doc
         documentul de specificare a cerinţelor: speccerinte.doc
S2.   Studiu de caz: analiza cerinţelor (2) - modelarea conceptuală a datelor 
S3.   Studiu de caz: analiza cerinţelor (3) - modelarea prelucrărilor
S4.   Midterm exam. Studiu de caz: analiza cerinţelor (4) - modelarea OO
S5.   Studiu de caz: proiectare (1)- modelarea logică a datelor şi prelucrărilor
S6.   Studiu de caz: proiectare (2) - modelarea OO
S7.   Studii de caz complete

Activităţi de laborator: 2 ore în două săptămâni – 7 laboratoare
L1. Probleme organizatorice
L2. Lansare miniproiect faza 1
L3. Pregătire miniproiect faza 1
L4. Predare miniproiect faza 1. Lansare miniproiect faza 2.
L5. Pregătire miniproiect faza 2
L6. Predare miniproiect faza 2. Lansare miniproiect faza 3.
L7. Predare miniproiect faza 3.

Cursurile se desfăşoară sub forma unor prezentări PowerPoint. Studenţii sunt invitaţi să citească în avans materialele de curs şi de seminar.
La activitatea de laborator studenţii vor realiza trei mini-proiecte de analiză/proiectare/codificare.
Materialele de curs şi de seminar/laborator sunt disponibile pe serverul Win, în directorul \win\labor\Romana\an2\ISS	

VII. Metode didactice folosite
Metodele didactice folosite sunt: expunerea (descriere, explicaţie, prelegere cu demonstraţii), conversaţia (dezbatere şi dialog), discutarea unor studii de caz.
Prelegerile se desfăşoară prin proiectarea unor prezentări Powerpoint folosind videoproiectorul. Materialul expus este însoţit de exemplificări. Activitatea de seminar constă din discutarea unor studii de caz. Activitatea de laborator constă din realizarea unor miniproiecte de modelare și programare.	

VIII. Evaluare
Activităţile de evaluare sunt următoarele
 2 lucrări de control periodice, la curs (10%)
 3 mini-proiecte de modelare/programare (45%)
 examen parţial, scris (20%)
 examen final, scris (25%)
Nota finală se calculează ca medie ponderată a notelor obţinute la activităţile de mai sus (ponderile sunt trecute în paranteze).
Tematica examenelor şi a lucrărilor de control include materialul predat la curs şi bibliografia obligatorie. Proiectele de modelare/programare includ modele UML de analiză și proiectare folosind instrumente CASE.	

IX. Bibliografie suplimentară
1.	Object Mentor Homepage, [http://www.objectmentor.com].
2.	Agile Modeling Homepage, [http://www.agilemodeling.com].
3.	Software Engineering Body of Knowledge, IEEE, 2004. [http://www.swebok.org].	

	Decan,							Șef catedră,
	Prof. dr. ȚÂMBULEA Leon			Prof. dr. PÂRV Bazil

	Data,							Titular de curs,
	1 Octombrie 2009					Prof. dr. PÂRV Bazil